-+Velvalgte+Virksomme+Virkemidler

gennem brug af e-didaktiske virkemidler på SOSU-Herning. || og undervisningens indhold i et fleksibelt læringsmiljø. Der skal være fokus på, hvorledes man sikrer en god kontakt mellem undervisere og elever i det daglige på skolen, særligt når undervisningen veksler mellem forskellige undervisningsformer (klasserum, gruppearbejde, øvelokaler mm), eller når der er stor fysisk distance mellem elev og underviser fx i forbindelse med praktikperioder, praksisforlagt undervisning eller splitkurser med indlagte studiedage. ||
 * **Titel** || **Velvalgte Virksomme Virkemidler** ||
 * **Hvem** || **SOSU-Herning** ||
 * Teaser || Elevernes involvering og læring i mobile (ud-af-klasserummet) og fleksible læringsaktiviteter skal styrkes
 * Hvorfor || Projektet ” Velvalgte Virksomme Virkemidler” skal understøtte en god kontakt mellem underviser, elev
 * Hvordan || * Der skal udarbejdes et idékatalog, som udpeger en række konkrete læringsmæssige udfordringer i fleksible læringsmiljøer, som kalder på nye løsninger.
 * De konkrete læringsmæssige udfordringer skal udforskes og analyseres
 * Der skal udarbejdes en række prototyper på forbedrede undervisningsforløb
 * Der skal indhentes konkrete erfaringer med de forbedrede undervisningsforløb
 * Der skal indhentes erfaringer med de justerede undervisningsforløb
 * Der skal udarbejdes dokumentation af det samlede forløb samt effekter på de fire parametre, der afspejler elevinvolvering ||
 * Forventede resultater/succeskriterier || * Udarbejdet materiale, der giver basis for fælles e-didaktisk tænkning og forståelse på skolen
 * Elever og læreres oplevelse af it som et naturligt værktøj i undervisning og hverdag
 * Projektet bliver et fælles projekt for hele skolen

I projektet vil skolen have fokus på at anvende gængse og lettilgængelige Open source og Web 2.0- teknologier, så skolen sikrer nem tilgang til og bred anvendelighed af projektresultaterne på egen og andre skoler. || Mads Mide Michelsen mam@sosuherning.dk || ||
 * Kontakt || Ole Bjerglund Pedersen op@sosuherning.dk
 * Projektbeskrivelse og bilag || [[file:Oplæg 13 september 2013.pdf]]

=Videndeling=


 * **Dato** || **1.11.13** ||
 * Beskrivelse af indholdet i denne videndeling || I denne vidensdeling fremlægger vi produktet af vores idéudviklings- og problem­afsøgningsfase og redegør for, hvordan vi er kommet der frem til.

Siden seminaret har vi arbejdet på at få lagt alle tanker om muligheder og udfordringer i at arbejde med it i undervisningen på bordet. Til at starte med gennemførte vi en spørgeskemaundersøgelse, lånt og tilpasset fra EVAs undersøgelse af brugen af it på erhvervsuddannelserne i 2009-10 ([]) Efterfølgende har vi gennemført projektmøder for undervisere på udvalgte teams. Møderne har givet os mulighed for at finde fællestræk ved den måde, vi bruger eller ønsker at bruge it i undervisningen. Disse erfaringer er blevet opsamlet og lagt ud på skolens intranet med henblik på at generere diskussion.

Projektmøderne foregik på den måde, at underviserne udfyldte ark, markeret som hhv. ‘Udfordringer med it i undervisningen’, ‘Ressourcer for it i undervisningen’ og ‘Fokuspunkter for it i undervisningen’. Efterfølgende blev arkene i fællesskab sorteret i kategorier – på tværs af udfordringer og ressourcer - der fik overskrifter såsom ‘Elevernes forudsætninger’ og ‘Informationsflow’. Selve processen med idéudvikling har været åben og demonstreret, at skolens undervisere allerede har gjort sig mange tanker om didaktik og it. Den har ledt direkte frem til de vedlagte projektkontrakter og i sig selv resulteret i at deltagerne har fået et diskussionsforum til at tale om edidaktik og indsigt i, hvad deres kolleger har gjort sig af tanker herom.

Endelig er der blevet opsummeret på baggrund af projektmøderne. Underviserne har her udvalgt sig problemstillinger fra opsummeringen. Disse problemstillinger/muligheder er så blevet udkrystalliseret som konkrete ‘mini-projekter’. Ambitionen er at udforske og implementere disse mini-projekter alt i mens, at vi fastholder fokus på delprojektets udvikling af en fælles edidaktisk tænkning. ||
 * Filer || * Dokumentering af processen med at opsamle erfaringer, team a: [[file:brainstorm_team_a_27092013.pdf]]
 * Dokumentering af processen med at opsamle erfaringer, team b: [[file:brainstorm_team_b_04102013.pdf]]
 * Bearbejdede og kategoriserede erfaringer samt forslag til indsatser: [[file:Opsamling Team A + B samlet i overordnede temaer.docx]]
 * De resulterende indsatsaftaler. Kontrakterne er stærkt kondenserede problemstillinger, der vil blive gået i dybden med, udforsket og udvidet over den kommende projektperiode. Gennem dette arbejde planlægges forløb, der skal afprøves i undervisningen.


 * [[file:Team A - Aftale om delprojekt - eDidaktik - Tilgængelighed på IT’S Learning.docx]]
 * [[file:Team A - Aftale om delprojekt - eDidaktik - Elektronisk vejledning og evaluering under projektarbejdet.docx]]
 * [[file:Team B - Aftale om delprojekt - eDidaktik - Lyd film og video i forbindelse med casearbejde i undervisningen..docx]]
 * [[file:Team B - Aftale om delprojekt - eDidaktik - Læringsmodel logbog og eDidaktik.docx]]
 * [[file:Team B - Aftale om delprojekt - eDidaktik - Hvordan får vi lavet en god struktur og flow på uddannelsesstarten – IKA mm – gennem brug af IT.docx]]

opdateret 13/11-13 / op ||
 * Refleksion over proces || Processen med idéudvikling og udfyldelse af spørgeskemaet har sat gang i overvejelserne om, hvilke forudsætninger, der skal være til stede for at integrere it i undervisningen.

Det er selvsagt nødvendigt, at underviserne kan se en mening med at bruge it som et værktøj. Spørgeskemaundersøgelsen klarlagde, at underviserne som hovedregel er engagerede i og motiverede for at bruge it i undervisningen. De vurderer overvejende sig selv som kompetente både teknisk og didaktisk, omend der er en mindre gruppe, der føler sig ‘lost’ i.f.t. teknikken. Der er dog stadig en bred efterspørgsel efter mere viden og uddannelse.

Viden og overvejelser om de særlige didaktiske udfordringer for at bruge it er også en væsentlig forudsætning. De fleste undervisere har oplevelser med, at it ændrer vilkårene for deres undervisning, men har ikke haft anledning til at arbejde systematisk med det før. Projektkontrakterne afspejler, at mens vi har en klar forståelse for de konkrete udfordringer og muligheder, som teknikken frembyder, skal projektet arbejde med at forstå de mere generelle og abstrakte udfordringer.

Elevernes ressourcer og udfordringer er et tredje gennemgående tema i undervisernes skildring af situationen. Det er en væsentlig forudsætning, at eleverne er nogenlunde it-vante, så at tekniske instruktioner fra underviseren kan holdes på det generelle plan. Underviserne mener, at det i sig selv er en udfordring at vurdere elevernes it-forudsætninger, da de kan være særdeles hjemme i visse it-omgivelser (sociale medier og lignende brugergrænseflader) men på herrens mark i andre.

Teknisk note: Spørgeskemaundersøgelsen er delt op på projektdeltagere og øvrige undervisere og vil blive gentaget senere i projektet. Spørgeskemaet ligger på skolens Google Drive-konto og kan let deles med andre delprojekter, der måtte være interesserede i at gennemføre en lignende undersøgelse (undersøgelsen ligner fællesprojektets men er en del mere detaljeret). ||

så at eleverne via deltagelse i velovervejede e-didaktiske forløb, bidrager mere, begejstres mere og beriges mere og gennem dette får et øget udbytte af undervisningen i forhold til nuværende praksis || **Konkrete læringsmæssige udfordringer** Miniprojekterne under skolens delprojekt deler sig i to i.f.t. de udfordringer, de tager fat på.
 * **Dato** || **1.6.14** ||
 * Beskrivelse af indholdet i denne videndeling
 * De konkrete læringsmæssige udfordringer vil være blevet nærmere udforsket og analyseret.
 * Der udformes et bud på en pædagogisk didaktisk tænkning, der danner grundlag for undervisning hvor it integreres
 * Der videndeles omkring et bud på pædagogisk didaktisk tænkning, der danner grundlag for undervisning hvor it integreres,

Den ene halvdel tager sigte på de læringsmæssige udfordringer, der opstår i kølvandet på skolens brug af it i undervisningen (særligt elevernes færden på //it's learning//, skolens LMS-system). med henblik på hvorledes intranet og LMS system kan bringes i spil og øge læringsudbyttet hos skolens elever. Det hanælder om struktur og indhold på intranettet sanmt at udnytte de læringsfaciliteter der er i its learning.

Den anden halvdel fokuserer på mere almene udfordringer og ser på mulighederne i og konsekvenserne af a integrere it som løsning på læringsmæssige opgaver og udfordringer i den daglige undervisning. Her arbejdes der på at inddrage ny teknologi herunder velfærdsteknologi.

//Udfordringer som følge af den eksisterende brug af it// Det gennemgående træk i undervisernes udforskning af de læringsmæssige udfordringer, der følger af brugen af it i undervisingen, er risikoen for at eleverne oplever frustration over teknikken. Frustrationen spreder sig til indholdet i undervisningen og til elevernes attitude og skaber en dårlig stemning, der kan stærkt reducere udbyttet af undervisningen.

Underviserne peger på en række elementer, der opleves som udfordringer ved den måde, it anvendes i undervisningen:
 * Stor spredning i elevernes it-forudsætninger
 * Stor spredning i elevernes stadie (hvor langt de er nået i.f.t. skolens systemer)
 * Tekniske problemer bruges strategisk af eleverne som undskyldning for manglende indsats
 * Tidssspilde med at få teknik på plads
 * Kompleks software, der gør det svært at finde den funktion, eleven søger efter

//Generelle udfordringer, vi søger at imødekomme ved brugen af it// To af miniprojekterne - "Lyd, film og video i forbindelse med casearbejde i undervisningen", "Elektronisk vejledning og evaluering under projektarbejde" - søger at tage hånd om mere generelle problemstillinger. Det første tager særligt sigte på elevernes problemer med refleksion - hvordan kan man få dem til at tænke kritisk over hvad de gør i en given situation og hvorfor. Det sidste forholder sig til den helt konkrete læringsmæssige udfordring i elever, der ikke kan være til stede på skolen, når der er undervisning/vejledning.

It i undervisningen virker bedst, når den er usynlig. Skolens undervisere ser potentiale i teknikken til at muliggøre samarbejde, informationsdistribution og refleksion på måder, der ikke kan lade sig gøre uden it. Udfordringen for såvel elever som undervisere er at flytte fokus og praksis fra, at brugen af IT fylder i undervisningen til at det er en alment anvendt og integreret læringsfacilitet i den daglige læringsmiljø på skolen. || Der videndeles på følgende spørgsmål a. Hvad betyder brugen af it for inklusions- og differentierings-mulighederne? b. Hvad betyder brugen af it for motivation og fastholdelse? c. Hvad betyder brugen af it for underviser- og elevrollen? || **Inklusion og differentiering** Den ovennævnte deling i mini-projekterne betyder, at fokus også er splittet i.f.t. inklusionstematikken. De, der forholder sig til udfordringer, der følger af brugen af it, fokuserer på at modvirke it´s risiko for eksklusion. It skaber en reel risiko for, at svagere elever - særligt it-svage elever - føler sig koblet af. Projekterne antyder en række forskellige tiltag for at modvirke dette. It kan imidlertid også virke for inklusion igennem nedtoningen af kravet om skriftligt/mundtligt udtryk. Skriftligt/mundtligt svage elever, der kan se videoptagelser af sig selv, kan have lettere ved at forholde sig til, hvad de gør rigtigt/forkert, end ved f.eks. at reflektere skriftligt.
 * Pædagogisk-didaktisk tænkning**
 * Filer || Reviderede versioner af miniprojektaftalerne
 * [[file:Elektronisk vejledning og evaluering under projektarbejdet - version 2.docx]]
 * [[file:Simulation og Video i forbindelse med casearbejde i undervisningen - version 2.docx]]
 * [[file:Team A - Aftale om delprojekt - eDidaktik - Tilgængelighed på IT’S Learning.docx]]
 * [[file:Læringsmodel logbog - version 2.docx]]
 * [[file:Hvordan kan vi gennem brug af IT få lavet en god uddannelsesstart for eleverne - version 2.docx]] ||
 * Refleksion over proces

Undervisernes brug af it har potentialet til at styrke fastholdelsen ad flere veje. En reduktion i den omtalte, oplevede frustration - særligt i introduktionsfasen - kan medvirke til at mindske frafaldet. Videokonference-miniprojektet kan derudover gøre det lettere for elever, der er spredt udover et stort geografisk område, at få vejledning og nedsætte spildtiden ved kørsel frem og tilbage for en halv times projektvejledning. Som SOSU SYDs eksperimenter med [|fjernlæring]. har demonstreret, har fjernlæring og netkonferencer et stort potentiale for at mindske frafaldet.
 * Fastholdelse**

Underviserne i projektet har særligt fokus på den indvirkning som tekniske vanskeligheder og elevernes tekniske problemer har på relationerne imellem undervisere og elever. Der rapporteres f.eks. om en mistanke om, at elevernes bruger problemer med digital opgaveaflevering som undskyldning for ikke at have lavet lektier. It-udfordringer synes også at skille eleverne mere end faglige udfordringer p.g.a. de store skel imellem deres forudsætninger. Dette skaber utålmidghed iblandt de 'hurtige', frustration iblandt de langsomme og spændinger eleverne imellem. Underviserens rolle kan derved blive skævvredet i retning af supporter såvel som konfliktmægler. ||
 * Underviser- og elevrolle**


 * **Dato** || **1.11.14** ||
 * Beskrivelse af indholdet i denne videndeling:
 * En række prototyper på forbedrede undervisningsforløb. Disse afprøves i formgivningsfasen på hold på - social og sundhedshjælperudd - social og sundhedsassisstentudd -AMU-kurser
 * Der videndeles på erfaringer med praktiske undervisningsforløb.
 * Der vil være eksempler relateret til toretiske og praktiske fag samt forskellige fysiske rammer på skolen.
 * Der udarbejdes og gennemføres undervisningsforløb på uddannelser og kurser.
 * Materialer fra dette arbejde, vil være tilgængeligt på || Delprojektet består af enkelte mini-projekter, der præsenteres nedenfor:

Tilgængelighed på IT’S Learning med henblik på eleverne
Sigtet med miniprojektet er, at gøre skolens digitale læringsplatform let og intuitiv at anvende for eleverne. Underviserne har udviklet og testet en ’master’ for indretningen af et holds ’hjemmeside’ på læringsplatformen. Tidligere erfaringer viser, at en uigennemtænkt indretning frustrerer eleverne og modvirker læringen. Masteren repræsenterer i modsætning hertil en standardiseret model, der er genkendelig og gennemskuelig for eleverne. Udviklingen af masteren har bl.a. taget udgangspunkt i skolens faglige læsevejledning, således at hensynet til hvorledes eleverne tilegner sig information har været i højsædet.

Masteren er blevet taget i anvendelse af flere hold opstartet i efteråret 2014.

Nedenfor ses et skærmbillede. Masteren anvendes som skabelon til at fremstille hver enkelt holds side.



Elektronisk vejledning og evaluering under projektarbejde
Miniprojektet ”Elektronisk vejledning og evaluering under projektarbejde” har udviklet og testet en arbejdsform for elektronisk vejledning i forbindelse med elevernes projektarbejde. Når eleverne arbejder på projektarbejde, har de ofte ingen anden undervisning. Det er derfor forbundet med meget tidspilde for dem at køre ind til skolen kun for at modtage et kvarters vejledning. Miniprojektet har udviklet og beskrevet en praktisk anvendelig måde at planlægge, programsætte og gennemføre projektvejledning over internettet.

Efter at have udviklet en prototype for vejledningen, er den blevet afprøvet med social- og sundhedshjælperelever, der skriver afsluttende projekt, henover efteråret. Der er blevet udviklet vejledninger til eleverne og øvet med installering og brug af videokonferenceprogrammer (Lync) og tidsreservationsmodeller (Doodle), se skærmbillede nedenfor.



Læringsmodel logbog og eDidaktik
Som led i skolens pædagogiske vision tilstræbes det, at eleverne reflekterer fagligt over hverdagens begivenheder, hvad enten de befinder sig i praktik eller på skolen. Dette arbejde samles i elevens logbog, der tage form af alt fra en kinabog til en blog. Skolens undervisere oplever, at det er svært at motivere eleverne for arbejdet samt at de af praktiske grunde ofte ikke får det gjort. Miniprojektet ”Læringsmodel logbog og eDidaktik” har ebjdet på at udvikle et koncept til et smartphone program (en app), der skal gøre logbogsarbejdet både mere indbydende og mere praktisk tilgængeligt, eftersom eleverne altid har deres telefoner ved hånden.

Henover efteråret har underviserne udviklet idéen til appen og dens faglige fundering, samt udarbejdet en ’mockup’ i form af en powerpoint præsentation (se nedenfor).

Skolen vil på denne baggrund undersøge potentialet i idéen og mulighederne for at finansiere den fornødne softwareudvikling. Der opereres med en omkostningsfuld app-udgave, såvel som en billig mobil web-udgave, så at miniprojektet under alle omstændigheder vil resultere i en anvendelig og afprøvningsdygtig model.



Simulation og video i forbindelse med casearbejde i undervisningen
Erfaringer fra andre social- og sundhedsskoler har vist, at videooptagelser af øvelser øger elevernes muligheder for at reflektere over egen praksis. Miniprojektet ” Simulation og video i forbindelse med casearbejde i undervisningen” har arbejdet med at udforske mulighederne for at integrere digital video i undervisningen af skolens social- og sundhedshjælpere. Skolens deltagere indgår i en erfaringsudvekslingsgruppe om simulation og video for at sikre et fagligt solidt grundlag for miniprojektet.

På baggrund af miniprojektets undersøgelser har skolen besluttet at investere i etableringen af et simluationsværksted med to simulationsmiljøer (ét for social- og sundhedsshjælperelever, ét for social og sundhedsassistentelever). Etableringen vil basere sig på udviklet teknologi fra [|Laerdal] og [|Scholastic].

Hvordan kan vi gennem brug af IT få lavet en god uddannelsesstart for eleverne?
Skolen har oplevet en generel udfordring med at sikre, at nye elever har fået de informationer, de har brug for, før de starter på uddannelsen. Dette gælder i særdeleshed i.f.t. at kunne anvende skolens digitale redskaber, herunder bl.a. eleveplan, E-portfolio, it’s learning, uni-login og skolens hardware. Det resulterer i, at introduktionsforløbet i uhensigtsmæssigt omfang kommer til at dreje sig om rent tekniske spørgsmål fremfor indholdet af undervisningen.

En gruppe af delprojektets deltagere har fokuseret på hvordan skolen mere hensigtsmæssigt kan fororientere nye elever om den digitale infrastruktur. Gruppen har interviewet elever om deres oplevelser med introforløbet og fremsat en række anbefalinger, der bl.a. søger at engagere de it-kyndige i at hjælpe de mindre teknologiske med at bruge skolens digitale redskaber.

Gruppens anbefalinger har hidtil resulteret i et omfattende nyt informationsmateriale samt planer om videreuddannelse for skolens undervisere og support på de digitale platformer af nye elever. ||
 * Filer || For alle de ovenstående miniprojekter gælder det, at der er blevet udviklet vejledninger, prototyper m.m. til brug i undervisningen. Alt materiale er under løbende udvikling.
 * Tilgængenlighed på It's Learning: Materialet forefindes i form af skabeloner på skolens intranet, der ikke umiddelbart kan omsættes til distribuerbare dokumenter. For flere oplysninger rettes henvendelse til Ole Bjerglund Pedersen (op@sosuherning.dk)
 * Elektronisk vejledning og evaluering under projektarbejde: Der er blevet udviklet flere vejledninger til eleverne for hvordan vejledningen gennemføres, herunder en instruktion i anvendelsen af videokonferencesoftware: [[file:Instruktioner for virtuel vejledning.pptx]]
 * Læringsmodel logbog og eDidaktik: Der er bl.a. blevet udarbejdet en app-mockup-prototype i form af en powerpoint-præsentation. [[file:pp logbog.pptx]]
 * Simulation og video i forbindelse med casearbejde i undervisningen: [[file:Simulation og video.docx]]
 * Hvordan kan vi gennem brug af IT få lavet en god uddannelsesstart for eleverne?: Minipropjektet har bl.a. resulteret i en serie vejledninger, der skal hjælpe eleverne med at gøre sig bekendt med skolens it-systemer på egen hånd:
 * [[file:Sådan lægger du fraværsbeskeder i elevplan.docx]]
 * [[file:Sådan lægger du opgaver i ePortfolio.docx]]
 * [[file:Sådan skriver du videre i dit refleksionspapir.doc]] ||
 * Refleksion over proces:

Hvordan laver man en undervisnings-praksis der naturligt og udbytterigt integrerer it faciliteter i undervisningen? || Delprojektet har fra starten af været kørt som en bottom-up-proces. Det betyder, at de enkelte miniprojekter har direkte baseret sig på de it-mæssige udfordringer og potentialer, som underviserne selv har identificeret i hverdagen. Det har betydet, at resultaterne af miniprojekterne har kunnet finde anvendelse i skolens hverdag. ||


 * **Dato** || **1.6.15** ||
 * Beskrivelse af indholdet i denne videndeling || De fleste af delprojektets mini-projekter har p.t. været igennem en anden runde af tests eller endnu videre udbredelse og implementering. Ingen af mini-projekterne har p.t. opnået udbredelse på hele skolen, men enkelte - f.eks. "Tilgængelighed på it's learning" - er blevet implementeret på hele uddannelser. Der fokuserers på at redegøre for mini-projekternes implementeringsstatus, og hvilke erfaringer implementeringen/seneste testrunde har kastet af sig.

Hvordan kan vi gennem brug af IT få lavet en god uddannelsesstart for eleverne?
En mere konsekvent og struktureret introduktion til skolens it-infrastruktur er blevet delvist implementeret i mini-projektet ’God struktur og flow på uddannelsesstarten’ på social- og sundhedshjælperhold med opstart i maj 2015. Holdet er som del af deres velkomst blevet opfordret til at tage skolens LMS i brug inden skolestart og fået tilbudt telefon/skype-support til dette. I tilgift hertil har mini-projektet kørt IT-introduktionen som en specialiseret funktion i blandt skolens undervisere for alle opstartsholdene i maj 2015.

Der er gode erfaringer med alle aspekter af mini-projektet, men der er diverse administrative og organisatoriske udfordringer for dets videre og dybere implementering.

IT-introduktion på assistentuddannelsen
Et beslægtet men særskilt mini-projekt på social- og sundhedsassistentuddannelsen tager ligeledes sigte på at optimere introduktionen til skolens it-systemer. Mini-projektet kørte sin sidste test med opstarten af assistentholdene AS15031 og AS15032.

I lighed med det ovenstående projekt har assistent-projektet udviklet på velkomstbrevet med henblik på at sikre, at alle elever har været logget på skolens sytemer inden skolestart. I modsætning til hjæperholdene rummer assistentholdene dog typisk en væsentlig del elever med erfaring i og kendskab til skolens it-systemer. På den baggrund har projektet fokuseret på at bringe disse elevers kunnen i spil igennem mentorordning, således at såvel erfarne som novicer og alle derimellem udfordres og aktiveres.

Mini-projektets erfaring er, at introduktionen går væsentligt hurtigere end den traditionelle lærerguidede gennemgang og opleves mere tilfredstillende af alle elevkategorierne. På den baggrund er mini-projektets model for introduktionen en mulighed for videre implementering.

Tilgængelighed på it’s learning
Efter tests i efteråret 2014 er der i foråret 2015 fastlagt en model 1.0 for indretningen af hold på skolens LMS. Mini-projektet forsøger at råde bod på elevernes oplevelse af, at LMSet er kaotisk og uigennemskueligt med deraf følgende frustration, igennem standardisering. Model 1.0 har været i anvendelse på Social- og sundhedshjælperuddannelsens trin 1 siden januar 2015.

Efter testsene er modellen blevet omarrangeret efter et strengt need-to-know-princip, hvor eleverne kun møder det, de har brug for, og alle hold-oprettelser bygger på den fastlagte skabelon uden mulighed for tilpasninger for at forhindre, at hver enkelt underviser ændrer i skabelonen. Hvor underviserne har oplevet det som en restriktion, har eleverne generelt udtrykt mindre frustration end ellers med systemet.

På baggrund af erfaringerne, arbejdes der med at videreføre modellen til skolens øvrige uddannelser.

Elektronisk vejledning og evaluering under projektarbejde
Elektronisk vejledning har udforsket mulighederne i at anvende videokonference-redskaber ("Skype for Business" tidl. kendt som "Lync") til projektvejledning. P.t. er projektet ved sin afsluttende test af modellen med hold AS1403.

Reaktionen iblandt eleverne har været tøvende, men positiv. Ved frit valg imellem virtuel og fysisk vejledning valgte 3 ud af 13 grupper at benytte sig af virtuel vejledning. Mini-projektet har derfor igennem det sidste halvår gradvist justeret projektet for at gøre brugen af virtuel vejledning mindre intimiderende og uoverskuelig for eleverne. Dels er der skruet ned for de teoretiske ambitioner omkring vejledning - mindre fokus på feedback/feedforward - dels er der skærpet opmærksomhed på behovet for klarhed omkring emnet for vejledningen. Derudover har testene bekræftet, at vejledningen fordrer en relativt høj it-kyndighed, hvorfor det ikke umiddelbart kan finde anvendelse på skolens øvrige uddannelser.

Mini-projektet afslutter med AS1403s afgangsprojekt i oktober 2015, hvorefter mere definitive og konkrete erfaringer vil være tilgængelige.

Simulation og video i forbindelse med casearbejde i undervisningen
Skolen har etableret et simulationslokale - "Skills Lab" - på baggrund af de indledende undersøgelser og kørt to testforløb med social- og sundhedshjælperhold. Miniprojektet er ekspanderet meget i forhold til det oprindelige design og er derfor ikke så langt fremme som de øvrige.

Erfaringerne fra projektets foreløbige tests viser, at eleverne er positive og begejstrede og væsentligt mindre intimiderede af teknikken og nødvendigheden af at 'optræde' for kameraet end forventet. Fokus har været på at afvikle undervisningen efter planen og uden tekniske problemer, men eleverne selvrapporterer et betragteligt fagligt udbytte og øget motivation.

Ibrugtagning på forsøgsbasis af simulationslokalet forventes på social- og sundhedshjælperuddannelsen i løbet af efteråret 2015. || ||
 * Filer || Observationsskema til simulation: []
 * Refleksion over proces || Der videndeles på følgende spørgsmål

**Hvordan videndeler man bedst sine erfaringer på en skole?**
I den digitale verden har det gennem mange år været drøftet hvorledes man faciliterer videndeling bedst muligt. Der har været fokus på at finde muligheder i forskellige tekniske systemer som LMS systemer, blogs, diskussionsfora, Facebook, Yammer, Dropbox osv.

Ofte er erfaringen at man på trods af et stort ønske og gode intentioner ikke får den ønskede videndeling til at ske i praksis. Uanset set om er kollega ed stor geografisk afstand til hinanden eller man er kollega på samme skole.

Der er forskellige barrierer der kommer i spil – f.eks.:

- Har ikke tid til at redigere materialet færdigt…. - Materialet er vist ikke godt nok….. - Det var en udgave af materialet der kun lige var til et bestemt hold…


 * Erfaringen hos os har været, at der at der inden for praksisfællesskaber sker en stor videndeling.**

Praksisfællesskabet kan være at man er underviser på samme uddannelse, på samme hold eller i samme fag.

Her bliver behovet for og udbyttet af videndeling og konkret deling af materiale tydeligt og konkret i hverdagen. Man kan bruge eller udvikle hinandens materiale. Når man deler dette frit, ender det med, at der foregår en samlet udvikling og kvalificering af det materiale der på skolen anvendes i den daglige undervisning. Dette foregår gennem vore LMS system på skolen.

Sammen med den almindelige praksis omkring videndeling er der en skole bestemt praksis for, at der i fællesskab udarbejdes forskelligt materiale i de forskellige uddannelser. Det faciliterer praksis omkring samarbejde og videndeling da det bliver en almen praksis for udarbejdelse og deling af undervisningsmateriale som alle bliver en del af. Man vænner sig til at bruge materialer andre har udarbejdet uden at det nødvendigvis kræver at jeg har min egen bearbejdning af dette. ||


 * **Dato** || **1.11.15** ||
 * Beskrivelse af indholdet i denne videndeling || På baggrund af de implementerede mini-projekter, der udgør delprojektet, fremlagde deltagerne deres resultater for det øvrige pædagogiske personale på skolen med fokus på opnåede resultater på et møde den 15. december. Se referat for detaljer. ||
 * Filer || [[file:eDidaktik - erfaringer af implementering.docx]] ||
 * Refleksion over proces || **Der videndeles på følgende spørgsmål**


 * a. Hvad betyder brugen af it for inklusions- og differentieringsmulighederne?**

Flere af delprojekterne har taget udgangspunkt i den oplevede problemstilling, at IT som det ofte anvendes ikke i sig selv inkluderer, måske tværtimod. Der kan være praktiske forhold der giver bump på vejen ved uddannelsesstart. Disse bump er dog ikke større end at man med små bevidste tilretninger kan ændre dette grundlæggende så de ikke længere forstyrrer. Et af delprojekter viser, at hvis der tages højde for forskellene i elevernes forudsætninger, kan IT være med til at skabe samarbejde og sammenhold på tværs af kundskaber i en mentorordning hvor elever med IT-ressourcer stiller disse til rådighed for andre elever, fremfor at eleverne søger at løse problemstillinger individuelt Opbygning af og indhold i holdmapper i skolens LMS system er i et delprojekt blevet gennemarbejdet i samarbejde med elever og underviserteam så de nu ud fra principper fra skolens læsevejledere om let læsbarhed og lettilgængelighed nu er opbygget på en ny måde. Dette har betydet en lettere og mere overskuelig tilgang til undervisnings materiale for alle. Et delprojekt har arbejdet med digital vejledning i projektperioder. Det har givet gode erfaringer hvor eleverne har givet god respons på muligheden for fleksibel vejledning i forhold til tid og sted.Teknik og vejledningsteknik i et digitalt miljø skal man lige prøve et par gang så det bliver til rutine Et delprojekt har arbejdet med simulationsundervinsing. Her er der gode erfaringer med hensyn til at elevernes forskellige til gang til uddannelsen individuelt kan komme i spil. Dette projekt er forholdsvis tungt udstyrsmæssigt og fortsætter i et forløb hvor facilitering af undervisningsmateriale skal ske i et digitalt miljø vekslende mellem oplægsrum, grupperum og øvelseslokaler.

Samlet set har vi i vore delprojekter set at IT giver mulighed for forskellige inklusions- og differentieringstilgange til elever og undervisning. Vi har haft fokus på generel skoleudvikling på de områder vi har arbejdet med. Det betyder at det måske udefra kan se små forandringer vi foretager i vores undervisningsmiljø, men vi kan se indikatorer og tror på det de har stor effekt i forhold til vore elever.


 * b. Hvad betyder brugen af it for motivation og fastholdelse?**

Selvom flere af mini-projekterne arbejder med at gøre IT i undervisningen mere tilnærmeligt og motiverende, har skolen ikke direkte søgt specifikt vurdere effekten af delprojektet på fastholdelsen. Men elevrespons til de enkelte delprojekter tyder på at eleverne oplever at de har fået en lettere adgang til og brug af IT i deres uddannelse. Dette giver blandt andet en bedre uddannelsessart hvilket vi forventer har positiv effekt på motivation og fastholdelse


 * c. Hvad betyder brugen af it for underviser- og elevrollen?**

IT har i flere af mini-projekterne været en del af bevægelsen i retning af, at underviserrollen bliver mere en facilitator-rolle, særligt delprojektets forsøg med simulationsundervisning samt digitalvejledning. Alle delprojekter har været underviser drevet fra ide til planlægning over gennemførelse til evaluering. Dette har giver stort ejerskab til projektindholdet og motivation til implementere projektresultaterne generelt i skolens undervisningsmiljø som har været et projekt mål for os:

At vore delprojekter sætter spor der er generelt implementeret i skolens undervisningsmiljø ved projektafslutning 1/6 2016. ||


 * **Dato** || **1.6.16** ||
 * Beskrivelse af indholdet i denne videndeling || Dokumentation af det samlede forløb samt effekter på de fire parametre, der afspejler elevinvolvering. Der er udarbejdet og formuleret en fælles pædagogisk didaktisk it praksis for skolens under-visning, der efter projektets afslutning implementeres på hele skolen.Der videndeles på en formuleret fælles pædagogisk didaktisk it praksis for skolens undervisning, der efter projektets afslutning implementeres på hele skolen. ||
 * Filer ||  ||
 * Refleksion over proces: || Der videndeles på følgende spørgsmål

Hvorledes formulerer og implementerer man en pædagogisk didaktisk praksis for it integration i undervisningen på en uddannelsesinstitution


 * Forløb**

Delprojektet har bestået af følgende underprojekter der er implementeret, eller klar til implementering med beslutning med ledelsesmæssig backup ved præsentation af projekterne december 2015


 * Optimering at introduktion af skolen IT til elever ved deres første møde med skolens IT-systemer
 * Opbygning at mentorordning på holdene så IT kompetencer blandt elever bliver udnyttet bedst muligt
 * Indretning og organisering af skolen LMS system i samspil med elever og læsevejledere så det er blevet mere læsevenligt og lettilgængeligt i hverdagen for alle.
 * Udvikling af en digital vejlederpraksis i forbindelse med projektskrivning
 * Udvikling og implementering af digitale hjælpemidler i forbindelse med simulationsundervisning.

Udviklingen af forløbet kan følges i de hidtidige indberetninger.


 * Hvorledes formulerer og implementerer man en pædagogisk didaktisk praksis for it integration?**

Vores samlede projekt har været et bottom-up projekt med mange delprojekter hvor underviserne har været idémager og tovholder på egne projekter inden for projektets ramme. Det har været udgangspunktet og det har været en forudsætning for, at den udviklede praksis er blevet en integreret del af undervisningen.

Projektet startede med idégenering af mulige problematikker, der kunne arbejdes med. De mange idéer blev samlet i større sammenhænge og ud af dette blev de enkelte projekter udvalgt og deltagere meldte sig til. Det har givet et stor ejerskab til projekterne som har kunnet ses i den lyst og energi der har været lagt i arbejdet.

Dette ejerskab og engagement har været afgørende for, at teamkollegaer fulgte projekterne og på den baggrund havde kendskab til dem i forbindelse med projektpræsentationen i december 2015. Projekterne var da allerede implementeret i skolen hverdag, eller så klar og kendt at beslutningen var nem at tage i et samspil mellem ledelse og undervisere.

Denne projektform har været en styrke for arbejdet med og skolen udbytte i forbindelse med deltagelse i eSkolerMidt. Ulempen har været, at med den lange projektperiode en forholdsvis stor udskiftning i de deltagende medarbejdere, har været svært at fastholde fokus og forløb for enkelte af underprojekterne. Et enkelt underprojekt måtte lukke efter 2½ år da medarbejderne ikke længere arbejdede på skolen.

Herudover har det været en udfordring af vi har forholdsvis korte vekseluddannelser. Projekterne er derfor afprøvet og udviklet over flere hold. Derfor er der ikke muligt at følge eleverne i forløb over længere tid hvilket desværre har betydning for vore muligheder for at levere data til følge forskningsprojektet.


 * Resultatkrav**

Projektet gennemførte ved projektets indledning en spørgeskema-undersøgelse med skolens undervisere. Skemaet er udlånt fra EVA-projektet IT på Erhvervsuddannelserne og dækker en bred vifte af undervisernes brug af og forhold til pædagogisk IT. Undersøgelsen er blevet gentaget i foråret 2016 for at se en mere aktuel status for projektdeltagerne.

På grund af undersøgelsens bredde har vi evalueret på opfyldelsen af resultatkrav 5.1-5.4.

5.1: Lærerne kan udfylde lærerrollen, der ændres fra underviser til delvis virtuel vejleder

Kun 9% af de deltagende undervisere vurderer, at de ikke har tilstrækkelige kompetencer for at anvende IT i undervisningen, mens 82% af underviserne vurderer, at IT forbedrer mulighederne for at nå faglige mål.

5.2: Lærerne kan søge, vurdere, validere, sammensætte og anvende digitale læremidler på baggrund af didaktiske overvejelser

Underviserne svarer overvældende ja til at ofte eller en gang imellem at gøre brug af en digitale læremidler – fra interaktiv animation til blot at anvende materiale fra internettet. Af fem sådanne læremidler svarer 90% eller flere ’ofte’ eller ’en gang imellem’ til fire af dem. Kun it-baserede elevtests er mindre udbredt da ca. halvdelen af underviserne svarer, at de anvendes ofte eller en gang imellem.

5.3: Lærerne kan anvende digitale værkstøjer til samarbejde og kommunikation i relevante forløb på baggrund af didaktiske overvejelser.

Samtlige deltagere anvender ofte skolens intranet til at dele undervisningsmateriale – både som udgiver og modtager, mens 91% vurderer, at de i høj eller nogen grad inspireres til at anvende it i undervisningen fra kolleger.

5.4: Lærerne kan anvende metoder og værktøjer til produktion af digitale læremidler i relevante forløb på baggrund af didaktiske overvejelser.

91% af underviserne svarer, at de ofte eller en gang imellem anvender IT til udarbejdelse af eget undervisningsmateriale. ||

Sigtet med miniprojektet er, at gøre skolens digitale læringsplatform let og intuitiv at anvende for eleverne. Underviserne har udviklet og testet en ’master’ for indretningen af et holds ’hjemmeside’ på læringsplatformen. Tidligere erfaringer viser, at en uigennemtænkt indretning frustrerer eleverne og modvirker læringen. Masteren repræsenterer i modsætning hertil en standardiseret model, der er genkendelig og gennemskuelig for eleverne. Udviklingen af masteren har bl.a. taget udgangspunkt i skolens faglige læsevejledning, således at hensynet til hvorledes eleverne tilegner sig information har været i højsædet. Masteren er blevet taget i anvendelse af flere hold opstartet i efteråret 2014. Nedenfor ses et skærmbillede. Masteren anvendes som skabelon til at fremstille hver enkelt holds side.

